3.+Recursos+comunitaris


 * 3. Recursos comunitaris **

=3.1 Les necessitats humanes=

//"L'home saludable està motivat abans que res per la necessitat de desenvolupar i realitzar les seves diverses potencialitats i capacitats.... El que un home pot ser, ha d'arribar a ser-ho". Abraham Maslow.//

A més de les necessitats anteriors, l'ésser humà té altre tipus de necessitats: són les anomenades necessitats secundàries. Una vegada satisfetes aquestes necessitats primàries, sorgeixen altres necessitats, no menys importants que les primeres. Són les necessitats originades pel psiquisme humà i per la dimensió social de l'home : la necessitat d'autoafirmació, la necessitat de sentir-se acceptat i estimat, de ser tingut en compte i formant part d'un grup, la necessitat d'estimar, de desenvolupar al màxim les seves capacitats, de saber i conèixer, etc.. Així, doncs, l'ésser humà té, a més de totes les necessitats de qualsevol altre animal (menjar, beure, suar, jugar, somiar, etc.), altre tipus de necessitats en el mateix sentit que ho són l'aigua, els aminoàcids i el calci, és a dir, que la seva mancança és causa de malaltia. Una possible classificació jeràrquica de les necessitats humanes podria ser la següent: || || Alguns autors han distingit també entre les necessitats existencials, aquelles que són vitals per a la pròpia existència, (alimentació, relacions sexuals, contactes socials); necessitats alienades (de diners, de poder, de possessió); necessitats no alienades (les d'amistat, activitat cultural, amor, realització d'un mateix) i necessitats radicals ( aquelles que no poden ser satisfetes pels béns de consum produïts pet la societat capitalista (necessitat de temps lliure, de llibertat, de solidaritat, de felicitat , de plenitud... ). || Però l'home no accepta passivament aquest medi; per a l'home, com per a tot animal, viure és actuar i reaccionar davant les modificacions del seu entorn ( interior o exterior), per a buscar el que necessita i que, per tant, li satisfà. L'home actua, opera, labora per a satisfer les seves necessitats. El //treball humà// o capacitat d'adaptar els recursos de la natura a les pròpies necessitats neix com un mitjà per a satisfer les seves necessitats. Cada treball va destinat a satisfer alguna de les necessitats humanes. Els recursos i productes que estan en el mercat van destinats a satisfer aquestes necessitats. Però per satisfer les seves necessitats, a més del medi natural necessita també recórrer al medi social. És evident que l'activitat humana no pot donar-se aïllada: és trobada, col·laboració amb els altres, acció, moviment sota la mirada dels altres. L'home és per naturalesa un ésser social i polític, que no viu aïllat, sinó que viu enmig dels seus semblants, formant una comunitat; tant és així que la mateixa necessitat natural que afecta a l'home ens revela que precisem viure en societat molt més del que precisen viure junts altres espècies. Doncs als altres animals els va preparar la Natura el menjar, els va vestir de pèl i els va dotar de dents, banyes i arpes per a la seva defensa, o almenys els va fer àgils per a la fugida. En canvi a l'home, que va néixer desproveït de tots aquests recursos va rebre la raó, perquè pogués mitjançant el treball, obtenir totes aquestes coses (les coses necessàries per a al seu nodriment, protecció i defensa), i és evident que l'home aïllat és insuficient per a abastir-se plenament. A més, per satisfer moltes de les seves necessitats de relació, admiració, estimació o afecte, solidaritat, necessita dels altres, del medi social. L'home necessita també dels altres per expressar i compartir la seva riquesa interior. Per tant és natural per a l'home el viure en societat amb altres homes i que vagi a la recerca de medis enriquidors dels quals pugui nodrir-se i que omplin les seves necessitats més profundes. L'home no pot estar sol, necessita dels altres per a la seva subsistència i realització plena. || Hom ha considerat la societat capitalista i la societat de consum com una gran maquinària de creació constant de noves necessitats, moltes d'elles “artificials” i no està clar si amb la mateixa capacitat per a assegurar-ne la seva satisfacció plena. Enmig d'aquesta societat de consum, un ciutadà crític i responsable sabrà distingir entre el que és "necessari", el que és "convenient" i el que és “superflu”; entre aquestes i les “vertaderes” necessitats, aquelles que de veritat omplen les més profundes aspiracions humanes. || =3.2 Drets i deures fonamentals= = = =La Constitució Espanyola= La [|Constitució Espanyola] de 1978 en un exemplar a les Corts .Els **Drets i deures fonamentals** de la [|Constitució Espanyola] de [|1978], es troben recollits en el Capítol segon del Títol primer de la mateixa. Els podriem diferenciar en 5 grans blocs. És important recordar que la secció primera d'aquest capítol de la Constitució, articles que van des de el 14 fins al 29 i el 30.2, són drets que solament poden ser regulables per [|llei orgànica].[|[1]] [|1] [|Drets sobre llibertats personals]
 * L'home neix amb una sèrie de necessitats. I aquestes continuen al llarg de tota la seva vida. Per **necessitat** humana entenem la manca d'alguna cosa que, sinó s'aconsegueix, fa impossible una vida sana, normal, harmoniosa i completa . Existeixen unes necessitats anomenades primàries: com la necessitat de nodrir-se, la necessitat de protegir-se de la intempèrie, la necessitat d'habitatge o la necessitat de vestit. Algunes d'aquestes necessitats es satisfan de forma quasi instintiva. L'home necessita aliment per al seu cos. La necessitat d'alimentar-se és instintiva. El nounat, per exemple, realitza tots els moviments precisos per a alletar-se, sense que ningú l'hi hagi ensenyat. Des del mateix moment de la seva aparició sobre la terra, fins als nostres dies, l'home lluita per procurar-se els aliments. L'home necessita d'un habitatge per a defensar-se de les inclemències del temps, per a reposar i dormir i per a viure familiarment i en intimitat. L'home necessita també un vestit per a protegir-se del fred o dels rajos solars excessivament intensos. Són alguns exemples de necessitats primàries.
 * # Necessitats fisiològiques.
 * 1) Necessitat de seguretat
 * 2) Necessitats socials
 * 3) Necessitat de desenvolupar-se al màxim
 * 4) Necessitat d'estimació, amor, pertinença a un grup
 * 5) Necessitat de pau, harmonia, bellesa, tranquil•litat, etc.
 * Les necessitats **fisiològiques** es refereixen a la necessitat d'aliments, aigua, benestar físic i material. La necessitat de **seguretat** a la necessitat de ser protegit del perill, les amenaces i la privació. Les necessitats **socials** són les d'afiliació, aprovació social. Existeix també la necessitat **de donar i rebre** amistat, la necessitat de respecte i autorespecte cap a un mateix, d'autoconfiança, la necessitat de reconeixement i estima per part dels altres. Finalment, la necessitat d'autorealització és la necessitat de desenvolupar les nostres capacitats i realitzar totes les nostres potencialitats.
 * **L'home satisfà les seves necessitats.** ||
 * L'home és un ésser de necessitats la satisfacció de les quals posa en joc la seva afectivitat, font de desitjos: buscarà el que li sembla bo, com agradable i atraient i fugirà del que li sembla dolent, com desagradable i repulsiu. L'ésser humà com qualsevol altre ésser viu, satisfà les seves necessitats i els seus desitjos, molt més desenvolupats que els de la resta d'animals, gràcies al propi medi intern o extern, medi perillós, però fora del qual no podria viure, ja es tracti d'un medi natural, social o cultural. Per satisfer les seves necessitats, doncs, recorre als recursos del seu entorn.
 * L'home és un ésser de necessitats la satisfacció de les quals posa en joc la seva afectivitat, font de desitjos: buscarà el que li sembla bo, com agradable i atraient i fugirà del que li sembla dolent, com desagradable i repulsiu. L'ésser humà com qualsevol altre ésser viu, satisfà les seves necessitats i els seus desitjos, molt més desenvolupats que els de la resta d'animals, gràcies al propi medi intern o extern, medi perillós, però fora del qual no podria viure, ja es tracti d'un medi natural, social o cultural. Per satisfer les seves necessitats, doncs, recorre als recursos del seu entorn.
 * L'home és un ésser de necessitats la satisfacció de les quals posa en joc la seva afectivitat, font de desitjos: buscarà el que li sembla bo, com agradable i atraient i fugirà del que li sembla dolent, com desagradable i repulsiu. L'ésser humà com qualsevol altre ésser viu, satisfà les seves necessitats i els seus desitjos, molt més desenvolupats que els de la resta d'animals, gràcies al propi medi intern o extern, medi perillós, però fora del qual no podria viure, ja es tracti d'un medi natural, social o cultural. Per satisfer les seves necessitats, doncs, recorre als recursos del seu entorn.
 * Priorització en la seva satisfacció ||
 * **A l'hora d'establir prioritats per a la seva satisfacció**, les necessitats fisiològiques ocupen el primer lloc perquè han de satisfer-se abans que apareguin les altres necessitats. A un home famolenc no li preocupa tant l'aprovació social o el status social; està preocupat per obtenir aliment. Si es troba realment famolenc no li preocuparà on obtindrà el menjar del demà (necessitat de seguretat), per a ell només conta la d'avui. L'individu a qui li falta aliment, autoestima, amor, primer demanarà pa i fins a arribar a satisfer la seva fam, totes les altres necessitats quedaran relegades. Comprovacions clíniques han permès constatar que així que s'han satisfet les necessitats bàsiques, immediatament emergeixen altres necessitats (de més alt rang) ; i són aquestes, més aviat que la fam fisiològica, les que llavors dominen l'organisme. Quan, al seu torn, se les satisfà, sorgeixen altres necessitats noves... i així successivament.
 * **A l'hora d'establir prioritats per a la seva satisfacció**, les necessitats fisiològiques ocupen el primer lloc perquè han de satisfer-se abans que apareguin les altres necessitats. A un home famolenc no li preocupa tant l'aprovació social o el status social; està preocupat per obtenir aliment. Si es troba realment famolenc no li preocuparà on obtindrà el menjar del demà (necessitat de seguretat), per a ell només conta la d'avui. L'individu a qui li falta aliment, autoestima, amor, primer demanarà pa i fins a arribar a satisfer la seva fam, totes les altres necessitats quedaran relegades. Comprovacions clíniques han permès constatar que així que s'han satisfet les necessitats bàsiques, immediatament emergeixen altres necessitats (de més alt rang) ; i són aquestes, més aviat que la fam fisiològica, les que llavors dominen l'organisme. Quan, al seu torn, se les satisfà, sorgeixen altres necessitats noves... i així successivament.
 * **A l'hora d'establir prioritats per a la seva satisfacció**, les necessitats fisiològiques ocupen el primer lloc perquè han de satisfer-se abans que apareguin les altres necessitats. A un home famolenc no li preocupa tant l'aprovació social o el status social; està preocupat per obtenir aliment. Si es troba realment famolenc no li preocuparà on obtindrà el menjar del demà (necessitat de seguretat), per a ell només conta la d'avui. L'individu a qui li falta aliment, autoestima, amor, primer demanarà pa i fins a arribar a satisfer la seva fam, totes les altres necessitats quedaran relegades. Comprovacions clíniques han permès constatar que així que s'han satisfet les necessitats bàsiques, immediatament emergeixen altres necessitats (de més alt rang) ; i són aquestes, més aviat que la fam fisiològica, les que llavors dominen l'organisme. Quan, al seu torn, se les satisfà, sorgeixen altres necessitats noves... i així successivament.
 * ==Taula de continguts==
 * [|1.1] [|Dret a la vida]
 * [|1.2] [|Dret a la llibertat religiosa]
 * [|1.3] [|Dret a la llibertat i la seguretat]
 * [|1.4] [|Dret a la intimitat personal i familiar]
 * [|1.5] [|Dret al secret de comunicacions]
 * [|1.6] [|Dret a llibertat de circulació i residència]
 * [|2] [|Drets de participació]
 * [|2.1] [|Dret a la llibertat d'expressió]
 * [|2.2] [|Dret a l'ensenyament]
 * [|2.3] [|Dret de reunió]
 * [|2.4] [|Dret d'associació]
 * [|2.5] [|Dret de participació]
 * [|2.6] [|Dret de Petició]
 * [|3] [|Drets Institucionals]
 * [|3.1] [|Dret a la tutela judicial]
 * [|3.2] [|Dret a l'educació]
 * [|4] [|Drets econòmics i socials] ||

Dret a la vida
L'article 15 de la constitució Espanyola recull el dret a la [|vida], però a més a més, recull el dret a la integritat física (A totes les parts del teu cos) i a la integritat moral. Quedant expressament prohibida la tortura.

Dret a la llibertat religiosa
L'[|estat espanyol] es declara un estat [|aconfessional] el que a efectes pràctics vol dir que s'han de respectar totes les religions a efectes del que indica l'article 16 de la Constitució Espanyola. Alguns juristes indiquen, que a tal efecte, qualsevol ensenyança religiosa hauria de ser recollida per l'escola pública en virtut d'aquest dret fonamental.

Dret a la llibertat i la seguretat
L'article 17 de la Constitució Espanyola salvaguarda el dret a la llibertat personal mente no es viola la llibertat d'altri. En aquest sentit, la carta magna reconeix que ningú pot ser detingut sense causa i preveu el procediment d'[|habeas corpus] que haurà de ser desenvolupat per llei, regulació que fou efectiva amb llei 6/1984. D'aquesta manera s'evita que qualsevol detenció, en la qual el detingut considera que és il·legal, el procediment de detenció s'allargui més de 24 hores d'ençà que es demana l'aplicació d'aquest dret.[|[2]]

Dret a la intimitat personal i familiar
Amb l'article 18, la constitució espanyola pretén regular el dret a la propia imatge, inclòs el dret a la [|inviobilitat del domicili].

Dret al secret de comunicacions
En el mateix article 18, s'intenta garantir el secret de comunicacions entre ciutadans espanyols. Una de les conseqüències de l'aparició d'aquest dret en la Constitució fou l'el·laboració de la [|Llei orgànica de protecció de dades] (LOPD) que fou aprovada l'any [|1999].[|[3]]

Dret a llibertat de circulació i residència
Amb l'article 19, la constitució Espanyola regula que tot espanyol és lliure de moure's pel territori ,de fet, amb els [|Acords de Schengen], qualsevol ciutadà espanyol és lliure per moure's en tot l'[|espai Schengen]. Igualment, la Constitució reconeix el dret dels espanyols a residir on vulgui dins el territori nacional.

Dret a la llibertat d'expressió
Dins l'article 20, es regula el dret d'expressió que es basa en la capacitat d'expressar el que es vulgui (creació literària, [|llibertat de càtedra], etc.) sense que es caigui en la [|calùmnia]. Es té el dret de comunicar i de rebre informació veraç.

Dret a l'ensenyament
La Constitució regula, a l'article 27, el dret a l'[|ensenyament] i es reconeix l'[|ensenyament lliure]. Aquest dret, en contra del es podria pensar, no obliga a qualsevol espanyol en edat d'escolarització a ser ensenyat en un centre educatiu, sinó que permet que aquest dret es faci a casa sempre sota l'empara del que la [|Llei Orgànica d'Educació] dispongui.

Dret de reunió
La Constitució reconeix, a l'article 21, el dret de reunió sense comunicació, de les persones sempre i quan, sigui pacífica i sense armes, a excepció del cas que s'ocupi la via pública on s'haurà de comunicar a les autoritats que sols podran prohibir-la quan es consideri que posin en perill l'[|ordre públic].

Dret d'associació
La Constitució, reconeix el dret d'associar-se en funció d'una finalitat conjunta. Les entitats que s'inscribin en el registre corresponent seran reconegudes com a tal, a excepció de que la seva finalitat sigui constitutiva d'un delicte.

Dret de participació
La Constitució reconeix, a l'article 23, a tots els espanyols la possibilitat de participar en política, i en les institucions públiques, així com l'accés en igualtat de condicions a la [|funció publica].

Dret de Petició
L'article 29 de la Constitució espanyola reconeix als ciutadans el dret de petició davant les autoritats competents, que consisteix en poder fer qualsevol sol·licitud tant a nivell individual com col·lectiu, respecte a ells mateixos o a la gent del seu entorn. S'interpreta però, que si als 3 mesos de la sol·lícitut es produeix el [|silenci administratiu] la petició es desestimada, com també queda recollit en la [|llei 30/1992].

Dret a la tutela judicial
En funció de l'article 24 de la Constitució espanyola, els espanyols tenen dret a: Aquest dret també es desenvolupa en l'article 25 on es recull que la pena privativa de llibertat ha d'estar sempre encaminada a la [|reinsericó] del reu.
 * Lliure accés als tribunals.
 * A obtenir un veridicte.
 * Al compliment del veridicte.
 * A la legalitat penal i al procediment administratiu sancionador.
 * [|pressumpció d'innocència]

Dret a l'educació
L'article 27, també desenvolupa el dret a l'educació, gratuïta i obligatòria.

Drets econòmics i socials
En aquest apartat podriem dir que es recullen el dret a:
 * Sindicació: Pertànyer a un sindicat.
 * [|Vaga]
 * [|Propietat privada]
 * [|Treball]
 * [|Negociació Col·lectiva]
 * l'adopció de mesures de conflicte
 * Llibertat d'empresa.

**Drets i deures a l'Estatut d'Autonomia de Catalunya**

**ARTICLE 15. DRETS DE LES PERSONES** **ARTICLE 16. DRETS EN L'ÀMBIT DE LES FAMÍLIES** Totes les persones tenen dret, d'acord amb els requisits establerts per la llei, a rebre prestacions socials i ajuts públics per a atendre les càrregues familiars. **ARTICLE 17. DRETS DELS MENORS** Els menors tenen dret a rebre l'atenció integral necessària per al desenvolupament de llur personalitat i llur benestar en el context familiar i social. **ARTICLE 18. DRETS DE LES PERSONES GRANS**
 * 1) Els ciutadans de Catalunya són titulars dels drets i els deures reconeguts per les normes a què fa referència l'article 4.1.
 * 2) Totes les persones tenen dret a viure amb dignitat, seguretat i autonomia, lliures d'explotació, de maltractaments i de tota mena de discriminació, i tenen dret al lliure desenvolupament de llur personalitat i capacitat personal.
 * 3) Els drets que aquest Estatut reconeix als ciutadans de Catalunya es poden estendre a altres persones, en els termes que estableixen les lleis.

Les persones grans tenen dret a viure amb dignitat, lliures d'explotació i de maltractaments, sense que puguin ésser discriminades a causa de l'edat. **ARTICLE 19. DRETS DE LES DONES** **ARTICLE 20. DRET A VIURE AMB DIGNITAT EL PROCÉS DE LA MORT** **ARTICLE 21. DRETS I DEURES EN L'ÀMBIT DE L'EDUCACIÓ** **ARTICLE 22. DRETS I DEURES EN L'ÀMBIT CULTURAL** **ARTICLE 23. DRETS EN L'ÀMBIT DE LA SALUT** **ARTICLE 24. DRETS EN L'ÀMBIT DELS SERVEIS SOCIALS** **ARTICLE 25. DRETS EN L'ÀMBIT LABORAL** **ARTICLE 26. DRETS EN L'ÀMBIT DE L'HABITATGE** Les persones que no disposen dels recursos suficients tenen dret a accedir a un habitatge digne, per a la qual cosa els poders públics han d'establir per llei un sistema de mesures que garanteixi aquest dret, amb les condicions que determinen les lleis. **ARTICLE 30. DRETS D'ACCÉS ALS SERVEIS PÚBLICS I A UNA BONA ADMINISTRACIÓ** **ARTICLE 31. DRET A LA PROTECCIÓ DE LES DADES PERSONALS**
 * 1) Totes les dones tenen dret al lliure desenvolupament de llur personalitat i capacitat personal, i a viure amb dignitat, seguretat i autonomia, lliures d'explotació, maltractaments i de tota mena de discriminació.
 * 2) Les dones tenen dret a participar en condicions d'igualtat d'oportunitats amb els homes en tots els àmbits públics i privats.
 * 1) Totes les persones tenen dret a rebre un tractament adequat del dolor i cures pal·liatives integrals i a viure amb dignitat el procés de llur mort.
 * 2) Totes les persones tenen dret a expressar llur voluntat d'una manera anticipada per tal de deixar constància de les instruccions sobre les intervencions i els tractaments mèdics que puguin rebre, que han d'ésser respectades, en els termes que estableixen les lleis, especialment pel personal sanitari quan no estiguin en condicions d'expressar personalment llur voluntat.
 * 1) Totes les persones tenen dret a una educació de qualitat i a accedir-hi en condicions d'igualtat. La Generalitat ha d'establir un model educatiu d'interès públic que garanteixi aquests drets.
 * 2) Les mares i els pares tenen garantit, d'acord amb els principis establerts per l'article 37.4, el dret que els assisteix per tal que llurs fills i filles rebin la formació religiosa i moral que vagi d'acord amb llurs conviccions a les escoles de titularitat pública, en les quals l'ensenyament és laic.
 * 3) Els centres docents privats poden ésser sostinguts amb fons públics d'acord amb el que determinen les lleis, per tal de garantir els drets d'accés en condicions d'igualtat i a la qualitat de l'ensenyament.
 * 4) L'ensenyament és gratuït en totes les etapes obligatòries i en els altres nivells que s'estableixin per llei.
 * 5) Totes les persones tenen dret a la formació professional i a la formació permanent, en els termes que estableixen les lleis.
 * 6) Totes les persones tenen dret a disposar, en els termes i les condicions que estableixin les lleis, d'ajuts públics per a satisfer els requeriments educatius i per a accedir en igualtat de condicions als nivells educatius superiors, en funció de llurs recursos econòmics, aptituds i preferències.
 * 7) Les persones amb necessitats educatives especials tenen dret a rebre el suport necessari que els permeti accedir al sistema educatiu, d'acord amb el que estableixen les lleis.
 * 8) Els membres de la comunitat educativa tenen dret a participar en els assumptes escolars i universitaris en els termes que estableixen les lleis.
 * 1) Totes les persones tenen dret a accedir en condicions d'igualtat a la cultura i al desenvolupament de llurs capacitats creatives individuals i col·lectives.
 * 2) Totes les persones tenen el deure de respectar i preservar el patrimoni cultural.
 * 1) Totes les persones tenen dret a accedir en condicions d'igualtat i gratuïtat als serveis sanitaris de responsabilitat pública, en els termes que estableixen les lleis.
 * 2) Els usuaris de la sanitat pública tenen dret al respecte de llurs preferències pel que fa a l'elecció de metge o metgessa i de centre sanitari, en els termes i les condicions que estableixen les lleis.
 * 3) Totes les persones, amb relació als serveis sanitaris públics i privats, tenen dret a ésser informades sobre els serveis a què poden accedir i els requisits necessaris per a usar-los; sobre els tractaments mèdics i llurs riscs, abans que els siguin aplicats; a donar el consentiment per a qualsevol intervenció; a accedir a la història clínica pròpia, i a la confidencialitat de les dades relatives a la salut pròpia, en els termes que estableixen les lleis.
 * 1) Totes les persones tenen dret a accedir en condicions d'igualtat a les prestacions de la xarxa de serveis socials de responsabilitat pública, a ésser informades sobre aquestes prestacions i a donar el consentiment per a qualsevol actuació que les afecti personalment, en els termes que estableixen les lleis.
 * 2) Les persones amb necessitats especials, per a mantenir l'autonomia personal en les activitats de la vida diària, tenen dret a rebre l'atenció adequada a llur situació, d'acord amb les condicions que legalment s'estableixen.
 * 3) Les persones o les famílies que es troben en situació de pobresa tenen dret a accedir a una renda garantida de ciutadania que els asseguri els mínims d'una vida digna, d'acord amb les condicions que legalment s'estableixen.
 * 4) Les organitzacions del tercer sector social tenen dret a complir llurs funcions en els àmbits de la participació i la col·laboració socials.
 * 1) Els treballadors tenen dret a formar-se i promoure's professionalment i a accedir de manera gratuïta als serveis públics d'ocupació.
 * 2) Les persones excloses del mercat de treball perquè no han pogut accedir-hi o reinserir-s'hi i que no disposen de mitjans de subsistència propis tenen dret a percebre prestacions i recursos no contributius de caràcter pal·liatiu, en els termes que estableixen les lleis.
 * 3) Tots els treballadors tenen dret a acomplir les tasques laborals i professionals en condicions de garantia per a la salut, la seguretat i la dignitat de les persones.
 * 4) Els treballadors, o llurs representants, tenen dret a la informació, la consulta i la participació en les empreses.
 * 5) Les organitzacions sindicals i empresarials tenen dret a complir llurs funcions en els àmbits de la concertació social, la participació i la col·laboració social.

**ARTICLE 32. DRETS I DEURES DE CONEIXEMENT I ÚS DE LES LLENGÜES** Totes les persones tenen dret a no ésser discriminades per raons lingüístiques. Els actes jurídics fets en qualsevol de les dues llengües oficials tenen, pel que fa a la llengua, validesa i eficàcia plenes. **ARTICLE 33. DRETS LINGÜÍSTICS DAVANT LES ADMINISTRACIONS PÚBLIQUES I LES INSTITUCIONS ESTATALS**
 * 1) Els ciutadans tenen el dret d'opció lingüística. En les relacions amb les institucions, les organitzacions i les administracions públiques a Catalunya, totes les persones tenen dret a utilitzar la llengua oficial que elegeixin. Aquest dret obliga les institucions, organitzacions i administracions públiques, inclosa l'Administració electoral a Catalunya, i, en general, les entitats privades que en depenen quan exerceixen funcions públiques.

**ARTICLE 34. DRETS LINGÜÍSTICS DELS CONSUMIDORS I USUARIS** Totes les persones tenen dret a ésser ateses oralment i per escrit en la llengua oficial que elegeixin en llur condició d'usuàries o consumidores de béns, productes i serveis. Les entitats, les empreses i els establiments oberts al públic a Catalunya estan subjectes al deure de disponibilitat lingüística en els termes que estableixen les lleis. **ARTICLE 35. DRETS LINGÜÍSTICS EN L'ÀMBIT DE L'ENSENYAMENT**
 * 1) Totes les persones tenen dret a rebre l'ensenyament en català, d'acord amb el que estableix aquest Estatut. El català s'ha d'utilitzar normalment com a llengua vehicular i d'aprenentatge en l'ensenyament universitari i en el no universitari.
 * 2) El professorat i l'alumnat dels centres universitaris tenen dret a expressar-se, oralment i per escrit, en la llengua oficial que elegeixin.

**ARTICLE 42. COHESIÓ I BENESTAR SOCIALS**

**ARTICLE 44. EDUCACIÓ, RECERCA I CULTURA** **ARTICLE 46. MEDI AMBIENT, DESENVOLUPAMENT SOSTENIBLE I EQUILIBRI TERRITORIAL** **ARTICLE 47. HABITATGE** Els poders públics han de facilitar l'accés a l'habitatge mitjançant la generació de sòl i la promoció d'habitatge públic i d'habitatge protegit, amb una atenció especial pels joves i els col·lectius més necessitats. **ARTICLE 48. MOBILITAT I SEGURETAT VIÀRIA** **ARTICLE 49. PROTECCIÓ DELS CONSUMIDORS I USUARIS** **ARTICLE 50. FOMENT I DIFUSIÓ DEL CATALÀ** **ARTICLE 51. COOPERACIÓ AL FOMENT DE LA PAU I COOPERACIÓ AL DESENVOLUPAMENT** **ARTICLE 52. MITJANS DE COMUNICACIÓ SOCIAL** **ARTICLE 53. ACCÉS A LES TECNOLOGIES DE LA INFORMACIÓ I DE LA COMUNICACIÓ**
 * 1) Els poders públics han de promoure polítiques de transport i de comunicació, basades en criteris de sostenibilitat, que fomentin la utilització del transport públic i la millora de la mobilitat i garanteixin l'accessibilitat per a les persones amb mobilitat reduïda.
 * 2) Els poders públics han d'impulsar, d'una manera prioritària, les mesures destinades a l'increment de la seguretat viària i la disminució dels accidents de trànsit, amb una incidència especial en la prevenció, l'educació viària i l'atenció a les víctimes.
 * 1) Els poders públics han de garantir la protecció de la salut, la seguretat i la defensa dels drets i els interessos legítims dels consumidors i usuaris.
 * 2) Els poders públics han de garantir l'existència d'instruments de mediació i arbitratge en matèria de consum, n'han de promoure el coneixement i la utilització i han de donar suport a les organitzacions de consumidors i usuaris.
 * 1) La Generalitat ha de promoure la cultura de la pau i accions de foment de la pau al món.
 * 2) La Generalitat ha de promoure accions i polítiques de cooperació al desenvolupament dels pobles i ha d'establir programes d'ajut humanitari d'emergència.
 * 1) Correspon als poders públics de promoure les condicions per a garantir el dret a la informació i a rebre dels mitjans de comunicació una informació veraç i uns continguts que respectin la dignitat de les persones i el pluralisme polític, social, cultural i religiós. En el cas dels mitjans de comunicació de titularitat pública la informació també ha d'ésser neutral.
 * 2) Els poders públics han de promoure les condicions per a garantir l'accés sense discriminacions als serveis audiovisuals en l'àmbit de Catalunya.
 * 1) Els poders públics han de facilitar el coneixement de la societat de la informació i han d'impulsar l'accés a la comunicació i a les tecnologies de la informació, en condicions d'igualtat, en tots els àmbits de la vida social, inclòs el laboral; han de fomentar que aquestes tecnologies es posin al servei de les persones i no afectin negativament llurs drets, i han de garantir la prestació de serveis per mitjà de les dites tecnologies, d'acord amb els principis d'universalitat, continuïtat i actualització.
 * 2) La Generalitat ha de promoure la formació, la recerca i la innovació tecnològiques perquè les oportunitats de progrés que ofereix la societat del coneixement i de la informació contribueixin a la millora del benestar i la cohesió socials.

**3.3 Principals institucions i entitats de l'entorn responsables dels serveis.**

[|El govern d'Espanya] [|La Generalitat de Catalunya] [|La Diputació de Barcelona] [|El Consell Comarcal] Ajuntaments: Per exemple [|Ajuntament de Tordera]


 * Activitat Avaluable:** Busca les funcions i les competència de cadascun dels següents organismes.

**3.4 Mitjans i serveis d'informació públics a l'abast de la població.**

Els diferents organismes que hem estudiat a l'apartat anterior disposen de serveis d'informació al ciutadà. En destacarem alguns d'ells.


 * Informació als joves **

[] Portal d'informació als joves de la Generalitat de Catalunya. Inclou informació sobre aspectes com: Habitatge, treball, educació, feines ...

Molts ajuntaments també ofereixen un servei semblant: Per exemple: Ajuntament de Barcelona []


 * Altres vies **

La Generalitat de Catalunya posa a la vostra disposició un telèfon d'atenció ciutadana per sol·licitar informació i realitzar tràmits i altres [|telèfons especialitzats] per a necessitats més concretes.

El 012 és el telèfon d'informació de:

 * Serveis i actuacions de la Generalitat de Catalunya**
 * Subvencions i ajuts.
 * Oposicions.
 * Tràmits i actuacions.
 * Organigrama de la Generalitat (adreces, telèfons, titulars, funcions).
 * Normatives.
 * Diari Oficial de la Generalitat (DOGC).
 * Reclamacions i suggeriments.
 * Campanyes puntuals.
 * Serveis específics de la Generalitat: consum, Oficina de Gestió Empresarial (OGE), habitatge, relacions laborals, seguretat i salut laboral, agricultura, ramaderia i pesca.
 * Carnet jove.
 * Televisió de Catalunya TV3 i Canal 33: programació i atenció a l'usuari.
 * Temes d'interès ciutadà i de caràcter general**
 * Turisme a Catalunya, guies i xarxa d'albergs.
 * Agenda cultural.
 * Estat de les carreteres.
 * Transports públics de Catalunya i mobilitat.
 * Meteorologia.
 * Actualitat.
 * Europa.
 * Altres administracions.

El 012 també és gestió telefònica de tràmits

 * Pre inscripció a les proves de capacitació professional per a transportistes.
 * Inscripcions als camps de treball de la Secretaria General de Joventut.
 * Informació i pagament de les sancions de trànsit del Servei Català de Trànsit (SCT).
 * Informació de l'estat d'expedients d'habitatge (adquisició, rehabilitació, cèdules).
 * Cita prèvia a l'OGE.

Disponible les 24h del dia tots els dies de l'any

Número de telèfon que cal marcar Des de Catalunya: **012** Fora de Catalunya: **902 400 012** Des de l'estranger: **00 34 902 400 012**

Cost de la trucada Establiment de trucada: 0,33€ Cost/minut: 0,087€. IVA inclòs. Tarifa bàsica. Consulteu amb la vostra companyia operadora.


 * Telèfons especialitzats **

Emergències. Seguretat
[|Telèfon Únic d'Emergències] **112** Servei permanent les 24 h. Gratuït. Urgències sanitàries, d'extinció d'incendis i salvaments, de seguretat ciutadana i de protecció civil.

[|Policia de la Generalitat de Catalunya-Mossos d'Esquadra] **088** Gratuït. També es pot trucar des d'una cabina telefònica sense introduir-hi diners.

[|Emergències mèdiques 061] **061** Servei permanent les 24 h. Gratuït. Urgències sanitàries.

[|Bombers] **085** [|Bombers de Barcelona] **080**

[|FAX Emergències de persones sordes (Fax per omplir en PDF)] **900 500 112** [|SMS Emergències de persones sordes (Guia en PDF)] **679 436 200**

Educació. Formació
[|Informació dels Programes de Garantia Social] **900 15 11 76**

Justícia
[|Oposicions Administració de Justícia] **93 316 41 23; 93 316 41 24**

[|Atenció a la víctima] **900 12 18 84**

Llengua catalana. Comunicació
[|Dia de l'oient (Catalunya Ràdio)] **93 202 35 35**

Societat, ciutadania i famílies
[|Telèfon de la infància] **900 300 777** Situacions de risc social o maltractament

[|Línia d'atenció a les dones en situació de violència] **900 900 120** Demandes relacionades amb situacions de violència contra les dones

[|Telèfon del Programa d'Atenció Postadoptiva] **93 483 18 24**

Turisme
[|Reserves d'albergs] **93 483 83 63**